ОСОБЛИВОСТІ РОЗВИТКУ АФЕКТИВНО-КОГНІТИВНОГО КОМПОНЕНТУ В СТРУКТУРІ ЕМОЦІЙНОГО ІНТЕЛЕКТУ ЮНАКІВ - Liashch Oksana Pavlivna, Liashch Oksana Pavlivna (ТЕХНОЛОГІЇ РОЗВИТКУ ІНТЕЛЕКТУ, 2019)
Мета полягає у визначенні рівнів розвитку емоційного інтелекту учнів старших класів ЗЗСО та студентів 1-2 курсів ЗВО. Методи: 1) шкала «ідентифікація емоцій» (Дж. Майєра, П. Саловей і Д. Карузо «MSCEIT v. 2.0» в адаптації Е. Сергієнко та І. Ветрової); 2) показники сили та рухливості нервової системи (Є. Ільїн «Теппінг-тест»); 3) шкали інтелекту: LS, GE, AN, KL, RA, ZR, FS, WU (Р. Амтхауер «Тест діагностики структури інтелекту»); 4) фактори В – «Інтелект», М «Практичність – розвинута уява» (Р. Кеттелл «Методика багатофакторного дослідження особистості»); 5) шкали: «Потреба в пізнанні», «Прагнення до творчості (креативність)» (Н. Каліна «Опитувальник самоактуалізації особистості»). Результати: 1) афективно-когнітивний компонент у досліджуваних виражений на середньому рівні розвитку з загальною тенденцією його показників серед осіб юнацького віку до високого рівня; 2) здатність особистості до ідентифікації емоцій в юнацькому віці корелює: з силою та рухливістю нервово-психічної діяльності, інтелектуальними властивостями теоретичного і практичного інтелекту, здатністю до адекватного сприйняття актуальних ситуацій життєдіяльності, відкритістю до буттєвого пізнання; 3) відмінності афективно-когнітивного компоненту емоційного інтелекту між учнями старших класів та студентами виявляються в тому, що рівень здатності старшокласників до ідентифікації емоцій зумовлений властивостями практичного інтелекту та емоційно-вольовими особливостями особистості. Висновки: емоційний інтелект як процес складається з трьох етапів: сприйняття і аналізу емоційної інформації, вербалізації отриманої слабо диференційованої емоційної інформації, використання вербалізованої емоційної інформації для розуміння і регуляції емоційних станів. Ключові слова: емоційний інтелект, юнацький вік, афективно-когнітивний компонент, рівень розвитку емоційного інтелекту, дослідження Отримано: 31.05.2019 Відрецензовано: 13.06.2019 Опубліковано: 02.07.2019 DOI: https://doi.org/10.31108/3.2019.3.2.1